KURZUS: Járműdiagnosztika I.

MODUL: Elmélet

1. hét: A járműdiagnosztika célja, definíciója, területei

| A lecke célja: A járműdiagnosztika fogalmának definíciója, alkalmazási területei és céljai, elérhető eredmények.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
ismeri a diagnosztika definícióját, ismeri a diagnosztika alkalmazási területeit, ismeri és érti a diagnosztika területének különböző csoportosítási, rendszerezési lehetőségeit.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 90 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
járműdiagnosztika műszeres állapotvizsgálat megbontás nélküli vizsgálat
A diagnosztika fogalma a görög dyagnosis szóból származik. Megkülönböztető felismerést, valamely hiba elindító okának biztos felismerését jelenti.
A műszaki-, illetve a járműdiagnosztika tehát - a fentiekből kiindulva - műszeres méréstechnikai vizsgálatok összessége, amellyel az adott szerkezet műszaki állapota, annak lényeges megbontása nélkül feltárható.
A járműveket élettartamuk, üzemeltetésük során általában két okból vetjük rendszeresen vagy időszakosan műszeres - ezen belül diagnosztikai módszerekkel végzett - vizsgálat alá. Az egyik, ha a fenntartás (karbantartás és javítás) során válik ez szükségessé pl. hibakeresés céljából, a másik, ha jogszabály (pl. mérésügyi törvény) írja ezt elő.
A járműdiagnosztika, mint eszköz, az alábbi területeken alkalmazható:
A szerkezet műszaki-üzemi állapotának értékelése, azaz helyzetelemzés. A jellemzők megengedett határértéken belüli megváltozásának mezőjében történő értékelés. A meghibásodáshoz vezető gyorsuló elhasználódási élettartam periódus biztos felismerése A szerkezet műszaki-üzemi jellemzőinek beállítása-beszabályozása.
A rendszerjellemzők diagnosztikai értékelésének vázlatát az alábbi ábra mutatja.
Rendszerjellemzők diagnosztikai értékelése
1. ábra
Beállítás: egy rögzítendő paraméter beállításának folyamatában a jellemző tényleges értékének azonos idejű ismerete (analóg mérés).
Ellenőrzés (követő elemzés): a beállított, vezérelt, szabályozott jellemzők értékeinek ellenőrzése.
A járműdiagnosztika alkalmazásával elérhető előnyök:
A járműdiagnosztika, mint eszköz, alkalmazása révén többféle előnyt élvezhetünk. Ezek az alábbiak:
A meghibásodás feltárható annak korai, kezdeti szakaszában. A meghibásodás kellő biztonsággal felderíthető helyében, mértékében (előrehaladottságában), okában, okozatában (hatásában). A szerkezeti egység megbontása nélkül végezhető el a vizsgálat. (Nem kell olyan egységet is megbontani a hozzáférés érdekében, amely hibátlan.) Csökkenthető a szubjektív hibák aránya. A mérés reprodukálható. A mérés dokumentálható.
A diagnosztika olyan műszaki állapotvizsgálatokat is lehetővé tesz, amelyekre a hagyományos módon nem volt lehetőség.
Csökken a vizsgálatok időigénye, nő a hatékonysága, a vizsgálatok egy része automatizálható.
A biztonságosan ismert műszaki állapot alapján garantálható teljesítőképesség növeli a kihasználtságot és a biztonságot.
Növelhető a javítás, karbantartás hatékonysága, eredményessége, javítható az alkatrész-gazdálkodás. Takarékosabb élőmunka gazdálkodás.
A járműdiagnosztika felosztása
A diagnosztika területe többféle módon is csoportosítható. Ezek a szempontok az alábbiak:
a mérőrendszer elhelyezése szerint, az információhordozó jellege szerint, az információhordozó fajtája szerint, az információ hozzáférhetősége szerint,
A továbbiakban lássuk a fenti csoportosítás részletezését.
A járműdiagnosztika csoportosítása a mérőrendszer elhelyezése szerint:
Telepített: mérőállások, mérőállomások Mozgó: diagnosztikai mérőjárművek (pl. a közlekedési hatóság mérőautói) mezőgazdaság, katonai cél, stb. Fedélzeti: gépbe, járműbe épített (OBD, EOBD). Komplex: az üzemeltető egységekről az adatok jelátvitellel a központi adatfeldolgozó számítógépbe kerülnek (pl. hatósági műszaki vizsgálat adatainak továbbítása a Nemzeti Közlekedési Hatósághoz).
A járműdiagnosztika csoportosítása az információhordozó jellege szerint:
Közvetlen: a diagnosztikai paraméter maga a meghatározó üzemeltetési mutató (fordulatszám, elmozdulás stb.) Közvetett: a diagnosztikai paraméter bármely alkalmasan kiválasztott fizikai mennyiség, amely segítségével a kívánt jellemző egyértelműen meghatározható (jól közelítően).
A járműdiagnosztika csoportosítása az információhordozó fajtája szerint:
Emisszó diagnosztika (gáz-részecske) Opto-diagnosztika Szenzor (érzékelő) diagnosztika Tribo-diagnosztika Vibro- és akusztikai diagnosztika Infra diagnosztika
A járműdiagnosztika csoportosítása az információ hozzáférhetősége szerint
Csatlakozás a rendszer "határfelületén" Csatlakozás az alrendszer "határfelületén" Csatlakozás a folyamatba rendszer megbontás beépített jeladó Információhordozó levétel (pl. tribodiagnosztika)
A mai gépek nagy része, így a járművek is, rendkívül összetett mechatronikai rendszert alkotnak. Gépészeti egységei és rendszerei irányítottak. Az irányítás azt jelenti, hogy a működés (működtetés) - részben vagy teljesen - programozott; funkcióik vezéreltek vagy szabályozottak, azaz irányítottak. Mechanizmusaik - csak a rendszer egészétől és az alrendszerektől kapott, bemeneti információk feldolgozása után kiadott működtetési - parancsok alapján működnek.
A diagnosztika fontos részévé vált tehát a jármű állapot-felügyeletével való kommunikáció. Az állapotellenőrzés kívülről belülre került, esetenkéntiből folyamatossá vált. A fedélzeti állapot-felügyelet információit maga kínálja fel a karbantartást, javítást végző számára.
Az elektronikus irányítás integrált funkciója önmaga folyamatos (azonos idejű vagy nagy gyakoriságú időszakos) ellenőrzése, állapot-felügyelete. Közismert kifejezéssel fedélzeti (on-board) diagnosztikája.
A belső égésű motorok diagnosztikai vizsgálatának rendszerezése (példa):
1. | A motor kimenő (output) jellemzőinek a vizsgálata. A külső (teljes terhelésű) motorkarakterisztikák (forgatónyomaték, teljesítmény) felvétele, illetve a mechanikai veszteség meghatározása
| 1.1. | Stacioner mérés. Az effektív jellemzők (forgatónyomaték, illetve teljesítmény) meghatározása választható, állandósult fordulatszámú és terhelésű üzemállapotokban
| 1.1.1. | A TLT-tengelyen (teljesítményleadó-tengely) történő fékgépes mérés. A mobil (hidraulikus vagy villamos örvényáramú) fékgép, a segédkihajtáson keresztül, kardántengellyel csatlakozik a motorhoz, az erőgép álló helyzetében. Felhasználási célterülete: mezőgazdasági erőgépek.
| 1.1.2. | A kiszerelt motor lendítőkeréksíkjához vagy tengelykapcsoló-szerkezetéhez csatolt, általában a motorhoz rögzített, hidraulikus vagy villamos örvényáramú fékgép. Felhasználási terület: motorfelújítók.
| 1.1.3. | Görgős járműfékpadi mérés, sebesség(v)=állandó fékgépszabályozással. A hajtáslánc veszteségek feltárása görgőoldali visszahajtással, a visszahajtó forgató-nyomaték mérésével.
| 1.2. | Instacioner mérés (monoton növekvő, illetve monoton csökkenő motor fordulatszámú mérés)
| 1.2.1. | Teljes terhelésű szabadgyorsulás-mérés. A motorfőtengely szöggyorsulásának meghatározásával. Felhasználási terület: személy és haszongépjármű dízelmotorok.
| 1.2.2. | Szabadkifuttatás mérés. A motor korrigált mechanikai veszteségeinek meghatározási módszere.
| 1.2.3. | Részleges szabadkifuttatás mérés. Csak meghatározott számú hengerben van hőfelszabadulás.
| 1.2.4. | Görgős járműfékpadi mérés. Teljes terhelésű gyorsítás, majd a haj-áslánc, belső égésű motor nélküli szabadkifutásának (lassulásának) a mérése, a görgő szöggyorsulása, illetve szöglassulása alapján.
2. | A kipufogógáz-emisszió diagnosztika
| 2.1. | Üzemeltetett gépjárművek hatósági előírás szerint végzett mérése
| 2.2. | Hibafeltárás célú gáz- és füst emisszió mérések.
3. | Emisszió technikai rendszerek állapotvizsgálata (Otto-motorok szabályozott keverékképzéssel együttműködő katalizátorai, részecskeszűrők, szelektív katalitikus reakciókra épülő semlegesítő utókezelők)
4. | Zajkibocsátás vizsgálata
| 4.1. | Hatósági előírások szerint végzett közeltéri kipufogási zajkibocsátás vizsgálata.
5. | A motor bemenő (input) jellemzőinek a vizsgálata
| 5.1. | Tüzelőanyag-fogyasztás mérés
| 5.1.1. | Országúton és görgős járműfékpadon.
6. | Alkatrészcsoportok, szerkezeti elemek állapotvizsgálata
| 6.1. | Hengertömítettség mérés
| 6.1.1. | Kompresszió végnyomás mérés. Indítómotorral forgatott vagy a többi motorhengerrel vonszolt állapotban.
| 6.1.2. | Nyomásveszteség-mérés. Henger-gyűrű-dugattyú alkatrészcsoport tömítő képességének a feltárása a lökethossz mentén.
| 6.1.3. | Kartergázmennyiségmérés.
| 6.1.4. | Hengerfejtömítés-gázszivárgás mérés
| 6.2. | Hengerüzem összehasonlító mérések
| 6.2.1. | Relatív kompresszió mérés. A belső égésű motor indítómotorral történő forgatása alatt, az indítómotor áramfelvételének-, illetve az akkumulátor kapocsfeszültségének a mérése.
| 6.2.2. | Járásegyenlőtlenség-mérés
| 6.2.3. | Hengerenkénti hengerüzem lekapcsolás
| 6.2.4. | Terhelt, stacioner hengerüzem összehasonlító mérés
| 6.3. | A hűtőrendszer vizsgálata
| 6.3.1. | A hűtőrendszer nyomás (nyomásvesztés) és hőmérsékleti viszonyainak mérése.
| 6.3.2. | Szivárgás-detektálás. UV reagens detektoranyaggal.
| 6.3.3. | A hűtőközeg-jellemzők vizsgálata Hősugárzásmérés, (dermedés-pont, összetétel, pH-érték)
| 6.3.4. | Érintkezésmentes hőfokmérés (hőkamera).
| 6.4. | A feltöltőrendszer vizsgálata
| 6.4.1. | Levegőnyomás- és hőmérsékletmérés. A levegő visszahűtés ellenőrzése.
| 6.1.2. | A turbótöltő hűtő- és kenőköreinek az ellenőrzése
| 6.1.3. | Turbótöltő fordulatszám-mérés.
| 6.1.4. | A töltőnyomás-állító rendszer elemeinek és szabályozásának ellenőrzése.
| 6.5. | A dízeladagolórendszer (a dízeladagolás) vizsgálata
| 6.5.1. | Az adagolásidőzítés mérése. 6.5.1.1. Statikus szállításkezdet 6.5.1.2. Dinamikus szállításkezdet, 6.5.1.3. Dinamikus befecskendezés-kezdet.
| 6.5.2. | A tüzelőanyagellátó-rendszer (kis nyomású) ellenőrzése (nyomás, áramlás, hőmérséklet).
| 6.5.3. | A nagynyomású részben (nyomócső, gyűjtőcső) tüzelőanyag-mérése.
| 6.5.4. | A közös nyomásterű (Common Rail) befecskendező rendszerek diagnosztikai vizsgálata
| 6.6. | A hidegindító-segély (izzító-rendszer), rendszerszabályozásának és elemeinek vizsgálata (hőmérő(k), izzógyertya vizsgálata).
7. | A gyújtórendszer diagnosztikai vizsgálata
| 7.1. | A gyújtórendszer üzemi feszültség- és áramviszonyai (oszcilloszkópos mérések)
| 7.2. | A gyújtórendszer elemeinek vizsgálata
| 7.3. | A kenőrendszer vizsgálata
8. | Irányított rendszerek vizsgálata (hálózat, rendszerelem)
| 8.1. | Periféria-vizsgálat
| 8.1.1. | Manuálisan végzett áramkör-vizsgálat és beavatkozó-működtetés
| 8.1.2. | Programozott áramkörvizsgálat és beavatkozó-működtetés
| 8.1.3. | Beavatkozó-működtetés az ECU diagnosztikai csatlakozón keresztül rendszerteszter célműszerrel, szoftveres úton
| 8.2. | Az üzemi folyamatok mérése
| 8.2.1. | Manuális mérések működő rendszeren, párhuzamos ("Y"-kábel) mérőcsatlakozással (párhuzamos diagnosztika) általános vagy célműszerrel.
| 8.2.2. | Célműszerrel programozott méréssorozat. Menetpróba során adat-gyűjtés (Data Logger-funkció)
9. | Az áramellátó-rendszer vizsgálata
| 9.1. | Az akkumulátor vizsgálata.
| 9.1.1. | Indítóképesség, töltöttségi fok, a lemezek elektrokémiai állapota. Az elektrolit sűrűsége.
| 9.1.2. | Vizsgálat az áramellátó rendszerben.
| 9.2. | Generátor-mérés. Az It=f(n) karakterisztika mérése
| 9.2.1. | Az egyenirányítás ellenőrzése (oszcilloszkópos mérés).
| 9.2.2. | Mechanikai állapotvizsgálat.
| 9.2.3. | Feszültségszabályozás-vizsgálat.
10. | Az indítórendszer vizsgálata
| 10.1. | Az indítórendszer áram- és feszültségviszonyainak (feszültségesés) mérése.
| 10.2. | A szerkezeti elemek vizsgálata.

| Önellenőrző kérdések
1. Mi a diagnosztika definíciója?
| Vizsgálat
| Megkülönböztető felismerés, valamely hiba elindító okának biztos felismerése (dyagnosis).
| Elemzés
| Orvosi vizsgálat
2. Mia a diagnosztika két lényeges jellemzője?
| Műszeres méréstechnikai vizsgálatok, amelyek nem járnak lényeges megbontással.
| Megbontás nélküli állapotelemzés.
| Oszcilloszkópos vizsgálatok, üzem közben.
| Szemrevételezéses elemzés.
3. Milyen területeken alkalmazható a járműdiagnosztika?
| A járművezető egészségi állapotának felmérése
| A szerkezet műszaki-üzemi állapotának értékelése
| Az autó értékének meghatározása
| A műszaki korszerűség meghatározása
4. Melyik a járműdiagnosztikai feladat?
| A jármű értékének műszeres meghatározása.
| A WLTP vizsgálat.
| A szerkezet műszaki-üzemi jellemzőinek beállítása-beszabályozása.
| Az EEG vizsgálat.
5. Milyen célhoz segít hozzá a járműdiagnosztika?
| A jármű működési komfort növekedése.
| A meghibásodáshoz vezető gyorsuló elhasználódási élettartam periódus biztos felismerése.
| A jobb jármű-vezető "együttműködéshez".
6. Mi a beállítás definíciója?
| A jármű pontos vízszintes helyzetének meghatározása.
| A vizsgálatok előtt a jármű beállítása a műhelybe.
| A rögzítendő paraméter beállításának folyamatában a jellemző tényleges értékének azonos idejű ismerete (analóg mérés).
| A járművezető helyzetének megfelelő beállítások elvégzése.
7. Mi az ellenőrzés definíciója?
| Hatósági ellenőrzés (közúti).
| Hatósági műszaki vizsga.
| Követő elemzés: a beállított, vezérelt, szabályozott jellemzők értékeinek ellenőrzése.
8. Melyik nem a diagnosztika előnye?
| A jármű műszaki folyamatának szabályozott lefolyása.
| Reprodukálható mérés.
| Dokumentálható mérése.
| A meghibásodás feltárható annak korai, kezdeti szakaszában.
9. A járműdiagnosztika csoportosítása az információhordozó fajtája szerint: melyik a kakukktojás?
| Emisszó diagnosztika (gáz-részecske)
| Tribo-diagnosztika.
| Infra-diagnosztika.
| Mélydiagnosztika.
10. A járműdiagnosztika csoportosítása az információ hozzáférhetősége szerint: melyik a kakukktojás?
| Csatlakozás a járművezetőre.
| Csatlakozás a rendszer "határfelületén"
| Csatlakozás az alrendszer "határfelületén"
| Csatlakozás a folyamatba.